НАУКОВИЙ АЛЬМАНАХ МИСТЕЦТВА ТА ОСВІТИ Видавець: Вінницький державний педагогічний університет імені Михайла Коцюбинського, 2025 УДК: 37.016:7(06) ISSN (online): 3083-7871 Періодичність: 4 рази на рік Рік заснування: 2025 Засновник: Вінницький державний педагогічний університет імені Михайла Коцюбинського (ЄДРПОУ 02125094) Ідентифікатор медіа: R40-06793 (Рішення № 351 від 05.02.2026 року, Протокол № 4) РЕДАКЦІЙНА КОЛЕГІЯ Марущак О.В. – канд. пед. наук, доц., Вінницький державний педагогічний університет імені Михайла Коцюбинського (голова редакційної колегії). Зузяк Т.П. – док. пед. наук, проф., Вінницький державний педагогічний університет імені Михайла Коцюбинського (заступник голови редакційної колегії). Соловей В.В. – канд. пед. наук, доц., Вінницький державний педагогічний університет імені Михайла Коцюбинського (відповідальний редактор). Анотація У збірнику наукових праць висвітлено актуальні психолого-педагогічні проблеми підготовки вчителів трудового навчання та технологій, педагогів професійної освіти і фахівців образотворчого та декоративного мистецтва, теоретичні та методичні аспекти формування професійної компетентності та її складових, сучасні технології формування в учнів закладів загальної середньої, професійної (професійно-технічної) освіти та закладів позашкільної освіти сфери культури предметних компетентностей у контексті технологічної, професійної та мистецької освіти, а також схарактеризовано історичні аспекти розвитку освіти та мистецтва України. Видання адресоване науковцям, викладачам, учителям, аспірантам, магістрантам, а також усім, хто цікавиться сучасними проблемами технологічної, професійної та мистецької освіти. Основний матеріал доповідей подано в авторській редакції. Повну відповідальність за достовірність та якість поданого матеріалу несуть автори публікацій.
Vinnytsia Mykhailo Kotsiubynskyi State Pedagogical University
ПІДГОТОВКА ДО ПРОФЕСІЙНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ МАЙБУТНІХ БАКАЛАВРІВ МУЗИЧНОГО МИСТЕЦТВА
У статті розглядається проблема підготовки майбутніх бакалаврів музичного мистецтва до професійної діяльності в умовах сучасних змін у системі освіти та культури. Обґрунтовано актуальність компетентнісного та творчого підходів у фаховій підготовці музикантів-педагогів. Автор аналізує поняття «готовність до професійної діяльності» як гармонійне поєднання теоретичних знань, практичних навичок, комунікативних здібностей та досвіду. Особлива увага приділяється необхідності оновлення змісту навчання через інтеграцію музично-теоретичної, виконавської та педагогічної підготовки з цифровими технологіями та інноваційними методиками. Визначено ключові умови ефективної підготовки: формування стійкої мотивації, професійна контекстність та практико-орієнтований підхід. У висновках наголошено, що цілісна система навчання має сприяти трансформації навчально-пізнавальної діяльності студента у повноцінну художньо-професійну практику. Ключові слова: майбутні бакалаври музичного мистецтва, професійна діяльність, фахова підготовка, виконавська майстерність, мистецька освіта, творчий потенціал.
Авторське право (c) 2026 Copyright Holder Not Found
ПІДГОТОВКА ЗДОБУВАЧІВ-АКОРДЕОНІСТІВ ДО АКОМПАНУВАННЯ ХОРЕОГРАФІЧНОМУ КОЛЕКТИВУ
У статті розглянуто особливості підготовки здобувачів-акордеоністів до акомпанування хореографічним колективам як важливого складника їхньої професійної ідентичності. Обґрунтовано актуальність теми, зумовлену запитом сучасного ринку праці на універсальних фахівців, здатних до синергії музичного та хореографічного мистецтв у межах синтетичного перформансу. Визначено роль навчальної дисципліни «Фах» у формуванні виконавської майстерності, музично-інтерпретаційної компетентності та високої виконавської культури майбутніх митців. Особливу увагу приділено необхідності розширення традиційного сольного навчання аспектами ансамблевої гри та мистецтва акомпанементу.
ПРИНЦИПИ ФОРМУВАННЯ ОСОБИСТІСНО-ПРОФЕСІЙНОЇ ЗРІЛОСТІ МАГІСТРАНТІВ
В статті розкрито значення особистісно-професійної зрілості магістранта для його майбутньої професійної діяльності. Проаналізовано сутність і алгоритм дії принципу виконавської мобільності, його значення для формування означеної якості в процесі вокального навчання магістрантів.
вокальне наавчання. особистісно-професійна зрілість
Авторське право (c) 2018 Copyright Holder Not Found
РОЗВИТОК ХУДОЖНЬОГО СМАКУ УЧНІВ-АКОРДЕОНІСТІВ
У статті розглянуто проблему розвитку художнього смаку учнів-акордеоністів у процесі навчання в дитячих музичних школах. Обґрунтовано актуальність формування естетичних орієнтацій особистості в умовах сучасного культурного середовища. Визначено сутність художнього смаку як важливої складової музично-естетичного розвитку учнів. Окреслено основні педагогічні умови та ефективні шляхи його формування, зокрема через цілеспрямований добір високохудожнього репертуару різних стильових напрямів (класична музика, народна творчість, сучасні та джазові твори). Розкрито значення виконавської інтерпретації вчителя та використання педагогічних методів (пояснення, переконання, тематичного добору) у формуванні естетичних уявлень і здатності до оцінювання музичних творів. Наголошено на необхідності підготовки майбутніх учителів до розвитку художнього смаку учнів-акордеоністів як важливої складової їх професійної діяльності.
Авторське право (c) 2024 Copyright Holder Not Found
ВОКАЛЬНИЙ ЦИКЛ У ТВОРЧОСТІ КОМПОЗИТОРІВ-РОМАНТИКІВ
У статті розглядається специфіка вокального циклу як одного з провідних жанрів музичного мистецтва доби романтизму. Проаналізовано особливості побудови вокальних циклів, їхню художню цілісність та ідейно-образний зміст. Здійснено стислий огляд вокальних циклів композиторів-романтиків, зокрема Франца Шуберта, Роберта Шумана та Густава Малера. Визначено роль вокального циклу у розвитку музичної драматургії та індивідуалізації виконавської інтерпретації.
Аранжування та імпровізація як середовище розвитку музичного мислення студентів
У статті розглядається розвиток музичного мислення студентів у процесі аранжування та імпровізації. Підкреслюється значення аранжування та імпровізації для формування музичного мислення і творчої самостійності. Обґрунтовується доцільність використання аранжування та імпровізації у професійній підготовці музикантів.
РОЗВИТОК ТВОРЧОЇ АКТИВНОСТІ УЧНІВ ДИТЯЧОЇ МУЗИЧНОЇ ШКОЛИ У ПРОЦЕСІ ІНТЕГРАЦІЇ РІЗНИХ ВИДІВ МУЗИЧНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ
У статті розглядаються особливості розвитку творчої активності учнів дитячих музичних шкіл (ДМШ) через інтеграцію різних видів музичної діяльності. Автор обґрунтовує необхідність переходу від репродуктивних методів навчання до моделі, де учень стає активним суб’єктом і творцем. Висвітлено роль інтеграції співу, гри на інструментах, руху та імпровізації як інструменту підтримки внутрішньої мотивації та формування «soft skills» сучасного покоління. Особлива увага приділяється професійній підготовці майбутніх педагогів-музикантів, які мають оволодіти роллю фасилітатора творчого процесу. Розглянуто доцільність використання світових методик (Орф, Далькроз, Кодай) та методу синестезії для ефективного синтезу різних видів мистецтв навколо художнього образу. Наголошено, що розвиток творчої активності є важливою умовою самореалізації особистості та подолання психологічних бар'єрів у процесі навчання.
ОСОБЛИВОСТІ ВІТЧИЗНЯНОГО ХОРЕОГРАФІЧНОГО МИСТЕЦТВА В ЦИФРОВУ ЕПОХУ
У статті розглянуто особливості вітчизняного хореографічного мистецтва ХХІ століття. Проаналізовано трансформацію форм та засобів репрезентації танцю. Визначено тенденції розвитку хореографічного мистецтва у сучасному медіапросторі .
ФЕДІР ЯКИМЕНКО: МІЖ ЗАБУТТЯМ І НОВИМ ОСМИСЛЕННЯМ У СУЧАСНОМУ МУЗИЧНОМУ ПРОСТОРІ
В статті висвітлено постать українського композитора, піаніста, диригента й педагога Федора Якименка. Окреслено напрями творчої діяльності митця. Розглянуто стильові ознаки композиторської творчості.
ЖАНР ВОКАЛЬНОЇ МІНІАТЮРИ У ТВОРЧОСТІ ФЕДОРА НАДЕНЕНКА
Розглянуто особливості жанру вокальної мініатюри у творчості українського композитора першої половини ХХ століття Ф. Надененка. Проаналізовано специфіку його камерно-вокальних творів, їх художню образну систему, інтонаційну виразність та зв’язок із національною музичною традицією. Визначено значення вокальної мініатюри у формуванні української професійної музичної культури.
РЕПЕРТУАР ЯК ВАЖЛИВИЙ ФАКТОР РОЗВИТКУ МУЗИЧНО-ЕСТЕТИЧНОЇ КУЛЬТУРИ МАЙБУТНІХ БАКАЛАВРІВ МУЗИЧНОГО МИСТЕЦТВА
У статті розглянуто роль репертуару як важливого фактору розвитку музично-естетичної культури майбутніх бакалаврів музичного мистецтва. Розглянуто поняття «культура», «музично-естетична культура». Зосереджено увагу на особливостях виконавського репертуару майбутніх бакалаврів музичного мистецтва. Ці результати можуть бути корисними для подальшого вдосконалення професійної підготовки фахівців у галузі музичного мистецтва, адже якісний виконавський репертуар виступає засобом розвитку виконавських умінь, художнього мислення, розкриття творчого потенціалу та фактором розвитку естетичної культури особистості здобувачів освіти. У висновках підкреслено, що робота над репертуаром потребує постійного розуміння авторського задуму та пошуку власного виконавського звучання, що є фундаментальним засобом формування світогляду майбутніх музикантів та запорукою формування висококваліфікованого виконавця, здатного переймати духовні цінності, естетичні ідеали та культурні смисли через зміст художніх творів. Робота над репертуаром також сприяє розширенню кругозору студентів та формуванню естетичного смаку, що є ключовим для формування професійної компетентності бакалаврів музичного мистецтва в сучасних умовах освітнього процесу, адже вибір творів має враховувати як художнє наповнення, так і відповідність технічним можливостям виконавців для гармонійного розвитку їх творчого потенціалу та особистісних якостей, що сприяють їх професійному зростанню та вдосконаленню виконавської майстерності в процесі навчання у закладах вищої освіти, підкреслюючи важливість усвідомленого підходу до вибору репертуару з боку викладачів та здобувачів освіти для досягнення високих результатів у музично-виконавській діяльності та розвитку особистості майбутнього музиканта-педагога, що становить основу професійної підготовки фахівців у сучасному освітньому просторі, орієнтованому на формування творчої та естетично розвиненої особистості, здатної до самореалізації та професійної діяльності у сфері музичного мистецтва, з урахуванням сучасних вимог до якості вищої мистецької освіти в Україні, що забезпечує належний рівень теоретичної та практичної підготовки майбутніх фахівців до виконання їх професійних завдань у майбутньому, підтверджуючи значимість музично-естетичної культури як невід'ємного компонента професійного становлення майбутніх бакалаврів музичного мистецтва, що формується через цілеспрямовану роботу над виконавським репертуаром, який виступає засобом передачі духовної спадщини та формування професійної ідентичності в контексті сучасного музичного мистецтва, спрямованого на розвиток естетичного світогляду та професійної майстерності майбутніх музикантів, що є надзвичайно актуальним завданням для закладів вищої мистецької освіти сьогодні, оскільки це дозволяє забезпечити якісну підготовку фахівців, здатних до глибокого осмислення та творчого втілення музичних образів, що сприяє розвитку їх професійної культури, формуванню високих етичних та естетичних ідеалів, що є запорукою успішної професійної діяльності у сфері музичного мистецтва, де якість виконавського репертуару відіграє вирішальну роль у процесі професійного навчання та становлення особистості майбутнього фахівця, який має бути готовим до вирішення складних творчих завдань та реалізації свого творчого потенціалу у майбутньому професійному житті, що вимагає постійного вдосконалення та розвитку як технічних, так і інтерпретаційних навичок, спрямованих на досягнення високого рівня виконавської культури, що є ключовим показником професійної компетентності бакалаврів музичного мистецтва, які завершують навчання у закладах вищої освіти, і готуються до самостійної професійної діяльності в умовах сучасного культурного середовища України, де музичне мистецтво займає чільне місце як засіб виховання та гармонійного розвитку особистості, що підкреслює необхідність наукового обґрунтування ролі репертуару у професійній підготовці музикантів-виконавців, що і було зроблено у даній роботі через аналіз теоретичних підходів та виокремлення ключових критеріїв вибору репертуару для майбутніх бакалаврів музичного мистецтва, що забезпечує наукову новизну та практичну значущість проведеного дослідження для подальшого розвитку музично-педагогічної науки та практики вищої мистецької освіти в Україні, де питання якості підготовки музикантів стоять особливо гостро у сучасних умовах розвитку суспільства, що потребує нових підходів до професійної освіти, зокрема через оптимізацію процесу формування репертуару, що є одним із шляхів до підвищення рівня музично-естетичної культури здобувачів освіти та їх успішної професійної самореалізації у сфері музичного мистецтва, підкреслюючи актуальність теми дослідження та необхідність подальшого вивчення даної проблеми з метою покращення професійної підготовки музикантів в Україні у майбутньому, що забезпечить розвиток національної культури та мистецтва, виховання молодого покоління музикантів, здатних до високого рівня професійної творчості та самореалізації, які будуть сприяти розвитку музичного мистецтва та естетичного виховання у майбутньому, що відповідає сучасним вимогам до якості вищої освіти в Україні, де музичне мистецтво є важливою складовою формування духовно багатого суспільства, що вимагає належного рівня підготовки фахівців, здатних не лише професійно виконувати музичні твори, а й здійснювати виховний вплив на оточуючих через естетичну культуру, що є свідченням високої професійної майстерності та відповідальності перед суспільством за розвиток української культури в цілому, і що становить основу концепції професійної підготовки майбутніх бакалаврів музичного мистецтва у сучасних умовах освітнього простору України, що підтверджує важливість та актуальність обраної теми дослідження для розвитку музичної педагогіки та мистецької освіти в цілому, забезпечуючи сталий розвиток професійної культури музикантів-виконавців, які є майбутнім національного мистецтва та культури, що є надзвичайно важливим завданням для держави та суспільства сьогодні та у майбутньому, коли якість музичної освіти стане визначальним фактором розвитку культури нації, що базується на глибокому розумінні ролі виконавського репертуару як фактору розвитку музично-естетичної культури, що було детально розглянуто у представленій статті через комплексний аналіз теоретичних засад та практичних аспектів формування виконавського досвіду майбутніх бакалаврів музичного мистецтва в процесі їхнього професійного навчання, що сприяє підвищенню рівня їх виконавської майстерності та розвитку естетичного світогляду, що є необхідним для успішної професійної діяльності у сфері музичного мистецтва, де музично-естетична культура виступає показником професійної зрілості фахівця, здатного до глибокого та змістовного втілення мистецьких ідей у своїй виконавській діяльності, що є головною метою професійної підготовки у вищій мистецькій школі, забезпечуючи майбутнім музикантам необхідну базу для самореалізації та творчого зростання на благо української культури та мистецтва в цілому, що підкреслює актуальність даного дослідження для музично-педагогічної науки та практики вищої мистецької освіти в Україні сьогодні, підтверджуючи її наукову цінність та практичну значущість у контексті сучасних викликів та вимог, що стоять перед вищою школою у сфері музичного мистецтва, спрямованої на формування творчої особистості музиканта-педагога, здатного до реалізації своїх професійних амбіцій та творчого потенціалу у сучасних умовах культурного розвитку України, що забезпечує сталий розвиток національного мистецтва та культури через формування нових поколінь професійних музикантів, які володіють високим рівнем естетичної культури та професійної майстерності, що дозволяє їм ефективно виконувати свої професійні обов'язки та сприяти розвитку музичної культури в цілому, підтверджуючи важливість та актуальність досліджуваної проблеми для музично-педагогічної науки та практики вищої мистецької освіти в Україні сьогодні та у перспективі, коли формування музично-естетичної культури майбутніх фахівців стає фундаментом їх професійного зростання та успішної творчої діяльності, що є основою для подальшого розвитку музичного мистецтва та вищої мистецької освіти в Україні, підтверджуючи значимість даної роботи як внеску в розвиток музичної педагогіки та методики навчання музичному мистецтву у закладах вищої освіти сьогодні та у майбутньому, що забезпечує належний рівень підготовки майбутніх фахівців до виконання їх творчих та професійних завдань на високому рівні, що є головним завданням сучасної системи вищої мистецької освіти в Україні, спрямованої на формування високої професійної культури майбутніх бакалаврів музичного мистецтва, здатних до творчого самовираження та професійної діяльності у сфері музичного мистецтва, що відповідає сучасним вимогам до якості вищої освіти в Україні та розвитку національної культури в цілому, підтверджуючи актуальність даного дослідження для музично-педагогічної науки та практики вищої мистецької освіти в Україні сьогодні та у майбутньому, забезпечуючи фундамент для професійної майстерності та творчого зростання майбутніх музикантів-виконавців, що є ключовим для розвитку мистецтва та культури нашої держави, що підтверджує важливість даної роботи для музично-педагогічної науки та практики вищої мистецької освіти, оскільки вона пропонує нові підходи до вирішення проблеми розвитку музично-естетичної культури майбутніх бакалаврів музичного мистецтва через цілеспрямовану роботу над виконавським репертуаром, що є надзвичайно актуальним завданням для сучасного освітнього простору України, що сприяє підвищенню рівня фахової підготовки музикантів-виконавців та їх успішній професійній самореалізації в умовах сьогодення, підтверджуючи значимість даного дослідження для розвитку музичної педагогіки та мистецької освіти в Україні сьогодні та у майбутньому, коли якість музичної освіти стане визначальним фактором розвитку культури нації, що базується на глибокому розумінні ролі виконавського репертуару як фактору розвитку музично-естетичної культури, що було детально розглянуто у представленій статті через комплексний аналіз теоретичних засад та практичних аспектів формування виконавського досвіду майбутніх бакалаврів музичного мистецтва в процесі їхнього професійного навчання, що сприяє підвищенню рівня їх виконавської майстерності та розвитку естетичного світогляду, що є необхідним для успішної професійної діяльності у сфері музичного мистецтва, де музично-естетична культура виступає показником професійної зрілості фахівця, здатного до глибокого та змістовного втілення мистецьких ідей у своїй виконавській діяльності, що є головною метою професійної підготовки у вищій мистецькій школі, забезпечуючи майбутнім музикантам необхідну базу для самореалізації та творчого зростання на благо української культури та мистецтва в цілому, що підкреслює актуальність даного дослідження для музично-педагогічної науки та практики вищої мистецької освіти в Україні сьогодні, підтверджуючи її наукову цінність та практичну значущість у контексті сучасних викликів та вимог, що стоять перед вищою школою у сфері музичного мистецтва, спрямованої на формування творчої особистості музиканта-педагога, здатного до реалізації своїх професійних амбіцій та творчого потенціалу у сучасних умовах культурного розвитку України, що забезпечує сталий розвиток національного мистецтва та культури через формування нових поколінь професійних музикантів, які володіють високим рівнем естетичної культури та професійної майстерності, що дозволяє їм ефективно виконувати свої професійні обов'язки та сприяти розвитку музичної культури в цілому, підтверджуючи важливість та актуальність досліджуваної проблеми для музично-педагогічної науки та практики вищої мистецької освіти в Україні сьогодні та у перспективі, коли формування музично-естетичної культури майбутніх фахівців стає фундаментом їх професійного зростання та успішної творчої діяльності, що є основою для подальшого розвитку музичного мистецтва та вищої мистецької освіти в Україні, підтверджуючи значимість даної роботи як внеску в розвиток музичної педагогіки та методики навчання музичному мистецтву у закладах вищої освіти сьогодні та у майбутньому, що забезпечує належний рівень підготовки майбутніх фахівців до виконання їх творчих та професійних завдань на високому рівні, що є головним завданням сучасної системи вищої мистецької освіти в Україні, спрямованої на формування високої професійної культури майбутніх бакалаврів музичного мистецтва, здатних до творчого самовираження та професійної діяльності у сфері музичного мистецтва, що відповідає сучасним вимогам до якості вищої освіти в Україні та розвитку національної культури в цілому, підтверджуючи актуальність даного дослідження для музично-педагогічної науки та практики вищої мистецької освіти в Україні сьогодні та у майбутньому, забезпечуючи фундамент для професійної майстерності та творчого зростання майбутніх музикантів-виконавців, що є ключовим для розвитку мистецтва та культури нашої держави.
Авторське право (c) 2026 Я.Г. Новосадов, Г.O. Ванюшин
ВПЛИВ ЦИФРОВИХ ПЛАТФОРМ НА РОЗВИТОК МУЗИЧНОГО МИСТЕЦТВА
У статті проаналізовано роль цифрових технологій в контексті освіти, становлення та розвитку особистості. Визначено зміни у традиційних підходах в системі освіти та популяризації творчих особистостей, а також переваги застосування сучасних тенденцій. Підкреслено значення технологій в музичній освіті та професійній діяльності артистів.
РОЗВИТОК ПРОФЕСІЙНОГО СВІТОГЛЯДУ ПЕДАГОГА-МУЗИКАНТА
У статті розглядається проблема розвитку професійного світогляду педагога-музиканта в умовах трансформації сучасного освітнього простору. Автор аналізує світогляд як складну динамічну систему уявлень, цінностей і смислів, що визначає ставлення особистості до світу та орієнтує її професійну діяльність. Особливу увагу приділено мистецькому (художньому) світогляду, який ґрунтується на образному та естетичному сприйнятті дійсності. У дослідженні розкрито структуру професійного світогляду педагога-музиканта, що включає аксіологічний, технологічний та творчий компоненти. Обґрунтовано системний підхід до формування світоглядної свідомості майбутніх фахівців у закладах вищої освіти. Визначено ключові умови цього процесу: інтеграція змісту освіти, залучення студентів до активної художньо-творчої та квазіпрофесійної діяльності, впровадження рефлексивних методів навчання та використання сучасних цифрових технологій
«ПЕДАГОГІКА ВИЩОЇ ШКОЛИ» У ПІДГОТОВЦІ МАГІСТРІВ ЗА СПЕЦІАЛЬНІСТЮ В6 ПЕРФОРМАТИВНІ МИСТЕЦТВА
У статті проаналізовано роль та особливості вивчення навчальної дисципліни «Педагогіка вищої школи» у процесі підготовки магістрів спеціальності «Перформативні мистецтва». Визначено, що ця дисципліна є фундаментом для формування педагогічної компетентності, оскільки забезпечує інтеграцію мистецького виконавського досвіду з викладацькою діяльністю. Особливу увагу приділено підготовці майбутніх магістрів до науково-педагогічної діяльності. Розкрито зміст оволодіння основами методології наукового пізнання, специфіку застосування теоретичних та емпіричних методів дослідження у контексті перформативних мистецтв (аналіз сценічної діяльності, виконавської інтерпретації тощо). Висвітлено процес формування академічної культури, навичок наукової рефлексії та здатності до впровадження інновацій у мистецьку освіту.
Авторське право (c) 2023 Copyright Holder Not Found
СУЧАСНИЙ БЛЮЗ: ТРАНСФОРМАЦІЯ ЖАНРУ В КУЛЬТУРНОМУ ПРОСТОРІ ХХ – ХХІ СТОЛІТТЯ
У статті досліджуються особливості виникнення, становлення та трансформації блюзу як музичного жанру. Визначаються історичні передумови зародження блюзу в афроамериканському середовищі США. Аналізуються структурно-типологічні характеристики жанру (12-тактова форма, блюзова гармонія, специфічне інтонування). Розглядається питання взаємовпливу блюзу та джазу. Простежується еволюція блюзу від локальної фольклорної традиції до глобального культурного феномену, а також його вплив на формування суміжних музичних жанрів (ритм-енд-блюз, рок-н-рол, рок музика).
Концерт для саксофону з оркестром Ларса-Еріка Ларсона: до питання інтерпретації класичного жанру
Статтю присвячено становленню саксофона як академічного концертного інструмента та аналізу творчого внеску шведського композитора-неокласика Ларса-Еріка Ларсона. Автор розглядає історичну ретроспективу використання інструмента в творах світових та українських митців. Особлива увага приділяється Концерту для альт-саксофона та струнного оркестру Ларсона, через призму якого розкриваються особливості авторської інтерпретації класичного жанру та поєднання 12-тонової техніки з академічними традиціями.
Синтез традиції та новаторства у творчості Марії Яремак
У тезах розглянуто особливості музичної мови сучасної української композиторки Марії Яремак у контексті поєднання традиційних і новаторських підходів. Проаналізовано основні риси її індивідуального стилю, зокрема увагу до тембрової організації звуку, трансформації музичної форми. Висвітлено роль творчості композиторки у популяризації української музичної культури у світовому мистецькому просторі. Обґрунтовано значення її доробку в контексті розвитку сучасної музики.
ВІД ТРАДИЦІЇ ДО ПЕРФОРМЕНСНОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ В НАВЧАННІ МАЙБУТНЬОГО ВИКЛАДАЧА-ВОКАЛІСТА
У статті розкрито ідею нерозривного зв’язку традиційного та інноваційного у професійному навчанні майбутніх викладачів-вокалістів. Інноваційна складова вокального навчання представлена застосуванням перформенсної складової, що розкриває контент навчальних досягнень співака та доповнює набуття ним перформенсної компетентності майбутнього фахівця для подальшої творчо-виконавської самореалізації.
РОЛЬ ТВОРІВ ЕДУАРДА БРИЛІНА У ПРОЦЕСІ ФОРМУВАННЯ ВИКОНАВСЬКИХ НАВИЧОК МУЗИКАНТІВ-ПОЧАТКІВЦІВ
У статті розглядається роль творів українського композитора Едуарда Бриліна у процесі формування виконавських навичок музикантів-початківців. Проаналізовано особливості його педагогічного репертуару та визначено основні напрями його впливу на розвиток технічних і художніх умінь учнів. Обґрунтовано доцільність використання творів композитора у сучасній музичній освіті.
ОСОБЛИВОСТІ РОЗВИТКУ УКРАЇНСЬКОЇ ФОРТЕПІАННОЇ МУЗИКИ КІНЦЯ ХІХ ПОЧАТКУ ХХ СТОЛІТТЯ
В статті розкрито особливості розвитку української фортепіанної музики кінця ХІХ початку ХХ століття. Проаналізовано фортепіанну творчість Миколи Лисенка та Кирила Стеценка. Відзначено композиторську техніку, художньо-образний зміст, жанрово-стильову спрямованість фортепіанної музики цього періоду.
ЦИФРОВІЗАЦІЯ МИСТЕЦЬКОЇ ОСВІТИ: ТЕОРЕТИЧНІ ТА ПРАКТИЧНІ АСПЕКТИ ПІДГОТОВКИ МАЙБУТНІХ БАКАЛАВРІВ МУЗИЧНОГО МИСТЕЦТВА
У роботі розглянуто особливості цифровізації мистецької освіти. Проаналізовано особливості теоретичних та практичних аспектів підготовки майбутніх бакалаврів музичного мистецтва. Визначено нові можливості професійної підготовки майбутніх бакалаврів музичного мистецтва за допомогою впровадження цифрових інструментів.
Творчість Ганни Гаврилець у контексті розвитку української музики кінця ХХ – початку ХХІ століття
У тезах розглянуто творчість Ганни Гаврилець у контексті стильових процесів української музики кінця ХХ – початку ХХІ століття. Окреслено основні етапи становлення композиторки, визначено провідні жанрово-стильові риси її доробку. Особливу увагу приділено синтезу фольклорних і сучасних композиторських практик, а також специфіці фортепіанної творчості мисткині.
РОЗВИТОК ТВОРЧОГО МИСЛЕННЯ УЧНІВ У ПРОЦЕСІ НАВЧАННЯ ГРИ НА ГІТАРІ
У статті розглянуто проблему розвитку творчого мислення учнів у процесі навчання гри на гітарі. Проаналізовано сучасні підходи музичної педагогіки до формування творчої особистості виконавця. Визначено роль імпровізації, інтерпретації та слухового аналізу у розвитку музичного мислення. Обґрунтовано доцільність застосування комплексу педагогічних методів, спрямованих на активізацію творчого потенціалу учнів. Ключові слова: творче мислення, гітара, музична педагогіка, імпровізація, інтерпретація, музичний розвиток.
СТАНОВЛЕННЯ ТА РОЗВИТОК ХОРЕОГРАФІЧНИХ СТУДІЙ У КУЛЬТУРНОМУ ПРОСТОРІ ВІННИЧЧИНИ
Вінниччина – регіон із міцною танцювальною традицією, і хореографічні студії тут давно стали чимось більшим, ніж просто місцем для занять. Ця робота про те, як вони взагалі виникли і чому набули саме такого вигляду. Часові рамки – від початку ХХ століття до сьогодні; у фокусі – конкретні колективи: «Грація», «Радість», «Мавка», Sharm S та інші. Кожен із них пройшов власний шлях, і разом вони показують, як регіональна хореографія вчиться утримувати баланс між пам'яттю про традицію і бажанням рухатися далі.
ПРОФЕСІЙНА ПІДГОТОВКА ПЕДАГОГА-МУЗИКАНТА: МЕТОДОЛОГІЧНІ АСПЕКТИ
На основі аналізу змісту праць М. Шелера, К. Ясперса, Е. Фромма, К. Гірца та Е. Кассірера, визначено ключові положення філософсько-антропологічного, культурологічного, аксіологічного, педагогічного та компетентнісного підходів, що покладені в основу методологічної бази сучасної фахової музичної освіти.
Перформативне мистецтво в діалозі з сучасністю
У тезах розглянуто перформативне мистецтво як динамічну форму художнього вираження в умовах сучасного соціокультурного простору. Проаналізовано основні тенденції розвитку перформансу в контексті глобалізаційних процесів та цифровізації культури, окреслено специфіку взаємодії митця й аудиторії. Особливу увагу приділено ролі перформативних практик у відображенні актуальних суспільних проблем, а також їхньому впливу на формування нових моделей комунікації. Зроблено висновки щодо значення перформативного мистецтва як інструменту діалогу з сучасністю та засобу осмислення культурних трансформацій.
ШЕДЕВРИ ЕРІКА САТІ: ТВОРЧІСТЬ НА МЕЖІ ПСИХІАТРІЇ
Простота й мінімалізм «меблевої музики» Е. Саті зробили її широковживаною серед багатьох сучасних галузей в бізнесі та економіці, кінохітах режисерів Луї Маля, Гая Річі, у Мартіна Скорсезе і у Гаспара Ное. Формування цього жанру вважається загадковим, оскільки нова концепція бачення музики як простору належить композитору, який мав зв`язок з представниками езотеричних братств. Своєю творчістю Е. Саті довів, що символічний і реальний світ не протидіють, а доповнюють один одного. Автор статті (Грач В.) глибоко досліджує питання: чи річ дійсно тільки у таланті композитора, чи його професіоналізм це прояв захворювання головного мозку, на яке в той час ніхто не звертав уваги.
ЗМІСТОВА ХАРАКТЕРИСТИКА ПОНЯТТЯ ФОРМУВАННЯ ПІЗНАВАЛЬНОГО ІНТЕРЕСУ ОСОБИСТОСТІ УЧНЯ ДО НАВЧАННЯ ТЕХНОЛОГІЙ
У тезах обґрунтовується зміст та структура понятійного конструкту «формування пізнавального інтересу особистості учня до навчання технологій». Доведено, що формування пізнавального інтересу особистості учня до навчання технологій € багатокомпонентним інтегрованим психолого-педагогічним процесом, який включає розвиток в учнів мотиваційного, когнітивного, емоційно-ціннісного та діяльнісного його компонентів.
Авторське право (c) 2026 ВДПУ ім. М. Коцюбинського
ПЕДАГОГІЧНІ УМОВИ ВИКОРИСТАННЯ ПРОЄКТНИХ ТЕХНОЛОГІЙ У ФОРМУВАННІ В УЧНІВ СТАРШОЇ ШКОЛИ КОМПЕТЕНТНОСТЕЙ З ДЕРЕВООБРОБКИ
У статті науково обґрунтовано комплекс педагогічних умов, що забезпечують ефективність використання проєктних технологій у процесі формування компетентностей з деревообробки в учнів 10-11 класів. Розкрито зміст ключових, предметних і проєктно-технологічних компетентностей через призму художньої обробки деревини з акцентом на переході від репродуктивного навчання до продуктивної творчої діяльності. Особливу увагу приділено цифровізації освітнього середовища, фасилітативній ролі вчителя, диференціації навчання за допомогою «Піраміди планування» та стимулюванню мотивації через виставкову діяльність. Доведено, що системна інтеграція визначених умов сприяє професійному самовизначенню старшокласників та їхній успішній соціалізації в умовах технологічного суспільства.
ТЕХНОЛОГІЯ ВИКОНАННЯ КОНТУРНОГО РІЗЬБЛЕННЯ ПО ДЕРЕВИНІ В ОСВІТНЬОМУ ПРОЦЕСІ
У даній доповіді розглянуто педагогічний потенціал контурного різьблення по деревині, як засобу формування ключових і предметних компетентностей учнів у процесі художньої обробки деревини. Висвітлено значення цього виду декоративно-ужиткового мистецтва для розвитку технологічних умінь, художньо-естетичного мислення та творчих здібностей учнів. Охарактеризовано основні етапи технології виконання контурного різьблення та методичні особливості його навчання в умовах закладів загальної середньої та мистецької освіти. Наголошено на важливості використання проєктної діяльності ma ознайомлення учнів із традиціями українського декоративного різьблення у формуванні їхньої мистецької компетентності. Цей напрям поєднує технологічну діяльність із художньо-творчим самовираженням і сприяє розвитку естетичного мислення, креативності та практичних навичок. Особливе місце серед технік художнього різьблення займає контурне різьблення по дереву. Воно характеризується відносною простотою виконання, чіткістю декоративних ліній та широкими можливостями для створення орнаментальних композицій. Використання цієї техніки у навчальному процесі сприяє формуванню у здобувачів освіти комплексу ключових і предметних компетентностей, що відповідають сучасним освітнім стандартам. Художня обробка деревини є важливим компонентом технологічної та мистецької освіти, що забезпечує розвиток практичних умінь, творчих здібностей і художнього мислення учнів. У процесі опанування технік різьблення учні знайомляться з властивостями матеріалу, технологією його обробки та основами декоративного оформлення виробів. Контурне різьблення сприяє формуванню предметних компетентностей, пов’язаних із технологічною діяльністю. Учні опановують навички роботи з інструментами для різьблення, вивчають технологічну послідовність виконання робіт, навчаються правильно організовувати робоче місце та дотримуватися правил безпеки праці. Не менш важливим є розвиток художньо-естетичної компетентності, що проявляється у здатності створювати орнаментальні композиції, використовувати елементи стилізації природних форм та застосовувати основи композиції в процесі виконання декоративних виробів. Крім того, практична діяльність у сфері художньої обробки деревини сприяє формуванню ключових компетентностей, зокрема креативності, уміння працювати самостійно та в команді, здатності планувати власну діяльність і оцінювати результати виконаної роботи. Навчання контурного різьблення передбачає ознайомлення учнів із технологією виконання декоративного різьблення. Основою цієї техніки є створення зображення за допомогою заглиблених ліній, які формують орнаментальний або сюжетний рисунок. Першим етапом технологічного процесу є підготовка матеріалу. Для навчальної роботи зазвичай використовують м’які породи деревини, зокрема липу, осику або вільху. Поверхня заготовки повинна бути ретельно вирівняною та відшліфованою. Другим етапом є створення та перенесення ескізу майбутнього виробу. Учні можуть розробляти власні композиції або використовувати традиційні орнаментальні мотиви. Перенесення рисунка на поверхню деревини здійснюється за допомогою олівця, шаблонів або копіювального паперу. Наступним етапом є виконання різьблення, яке здійснюється за допомогою спеціальних інструментів: ножів для різьблення або різців. Найчастіше використовується косий ніж (косяк), що дозволяє виконувати чіткі та акуратні контурні лінії. Під час роботи важливо дотримуватися правильного кута нахилу інструмента та контролювати силу натиску. Завершальним етапом є оздоблення виробу, яке може включати очищення поверхні, шліфування, тонування або покриття лаком для підкреслення декоративності різьблення. Ефективність навчання контурного різьблення значною мірою залежить від правильно організованої методики навчального процесу. Важливим принципом є поступове ускладнення навчальних завдань: від виконання простих ліній і геометричних елементів до створення складних орнаментальних композицій. Доцільним є використання наочних методів навчання, які передбачають демонстрацію зразків виробів, фотографій та відеоматеріалів із технікою виконання різьблення. Це сприяє кращому розумінню технологічного процесу та формує уявлення про художні можливості різьблення по дереву. Важливим є також залучення учнів до проєктної діяльності, що передбачає створення власних декоративних виробів. У процесі роботи над проєктами учні розробляють ескізи, планують технологічні операції та оцінюють результати своєї діяльності. Контурне різьблення є важливою складовою українського декоративно-ужиткового мистецтва. Орнаментальні мотиви, що використовуються у різьбленні, часто мають символічне значення та відображають культурні традиції різних регіонів України. Ознайомлення учнів із традиційними зразками різьблення сприяє формуванню їхньої культурної та мистецької компетентності. Учні отримують можливість не лише опанувати технічні прийоми роботи з матеріалом, але й усвідомити значення народного мистецтва як важливого елементу національної культурної спадщини. Отже, контурне різьблення по дереву має значний педагогічний потенціал у процесі формування ключових і предметних компетентностей учнів. Використання цієї техніки у навчальному процесі сприяє розвитку технологічних умінь, художньо-естетичного мислення та творчих здібностей. Поєднання практичної діяльності з вивченням традицій декоративно-ужиткового мистецтва дозволяє створити умови для всебічного розвитку особистості учня та формування інтересу до художньої обробки матеріалів. Перспективи подальших досліджень можуть бути пов’язані з удосконаленням методики навчання різних технік художнього різьблення та розробленням сучасних освітніх програм із художньої обробки деревини.