МЕТОДИЧНІ ОСОБЛИВОСТІ ПРОВЕДЕННЯ STEM-УРОКІВ В ТЕХНОЛОГІЧНІЙ ПІДГОТОВЦІ УЧНІВ ЗЗСО - Рябець, С.І.; Литус, Є.Г. (Науковий альманах мистецтва та освіти, 2026)
Одним із ключових напрямів модернізації освітнього процесу є впровадження STEM-освіти, яка сприяє розвитку технічної грамотності, інженерного мислення та відповідних практичних навичок учнів ЗЗСО. Найбільш доцільно це реалізувати на уроках технологій. Саме методичним особливостям проведення STEM-уроків і присвячене це дослідження. При цьому наголошується на врахуванні чіткої підготовки всіх етапів уроку, активному залученні учнів до практичної діяльності, створенні можливостей для командної роботи та використання різноманітних стратегій оцінювання результатів навчання. Постановка наукової проблеми. STEM-освіта є за своїм визначенням міждисциплінарною що сприяє розвитку учнів у галузях науки, технологій, інженерії та математики [1, с. 7]. У контексті технологічної освіти методика навчання такого міждисциплінарного курсу має особливе значення, оскільки дозволяє учням на практиці реалізувати знання з різних дисциплін, що сприяє формуванню навичок, необхідних для роботи в технологічних сферах. Важливим аспектом є впровадження інтегрованих уроків, що дозволяють учням розв'язувати реальні життєві проблеми з використанням отриманих знань. Аналіз останніх досліджень і публікацій. Огляд джерел з проблематики методики навчання STEM підтверджує великий інтерес з боку науковців та викладачів до питань залучення учнів до освітньої діяльності в цій сфері. Так, Дослідження О. Курносенка [2] присвячене проблемам впровадження STEM-освіти в українських школах, зокрема, розвитку інтегрованого підходу до навчання робототехніки. О. Патрикеєва [6] розглядає умови та моделі впровадження STEM-освіти в закладах освіти, зокрема акцентуючи на важливості застосування робототехніки у навчанні. О. Максимова [3] вивчає значення проєктної діяльності та робототехніки як основних напрямів STREAM-освіти для дітей, підкреслюючи важливість практичних навичок. Н. Морзе В. та ін. [5] розглядають вплив робототехніки на формування ключових і предметних компетентностей учнів через STEM-освіту. Проте, не всі аспекти методики STEM-освіти висвітлені в публікаціях. Мета і завдання. Отже, метою нашого дослідження є висвітлення деяких важливих, на наш погляд, методичних особливостей проведення STEМ-уроків у ЗЗСО. Виклад основного матеріалу. Методика проведення STEM-уроків в технологічній освітній галузі включає в себе кілька ключових етапів. Основним завданням є створення освітнього процесу, який дозволяє учням не тільки здобути теоретичні знання, а й застосувати їх на практиці через вирішення реальних завдань [8, с. 95]. Першим етапом є формулювання проблеми, яка буде розв'язуватись під час уроку. Проблема повинна бути актуальною та пов'язаною з реальними життєвими ситуаціями. Це дозволяє учням відразу побачити практичне застосування своїх знань і спонукає їх до активного пошуку рішень. Проблемне питання може бути, наприклад, пов'язане з розробкою роботизованої системи, проєктуванням механізмів або вирішенням завдань автоматизації. Другим етапом є активна діяльність учнів щодо розв'язання визначеної проблеми. Цей етап передбачає застосування міждисциплінарних знань: учні повинні працювати з математичними моделями, фізичними принципами та інженерними підходами для реалізації своїх ідей. На цьому етапі учні використовують інструменти та матеріали, необхідні для втілення свого задуму, що дозволяє їм безпосередньо взаємодіяти з технологіями та розвивати практичні навички. Після виконання практичних завдань необхідно здійснити аналіз отриманих результатів. Це важливий етап, оскільки він дає можливість учням оцінити, наскільки ефективно вони вирішили поставлену проблему, виявити помилки та визначити шляхи їх усунення. Аналіз результатів також допомагає учням усвідомити, як отримані знання можуть бути застосовані в реальних умовах. Підготовка до STEM-уроку є важливим етапом, що вимагає ретельного планування. Ось кілька основних кроків, які слід враховувати при підготовці [4]: Визначення основної ідеї уроку: чітке формулювання мети та завдань уроку є основою для подальшої роботи. Формулювання проблемного питання: проблема повинна бути достатньо цікавою і актуальною для учнів, щоб вони могли розв'язувати її з використанням знань з різних предметних областей. Підготовка матеріалів: для успішної реалізації уроку необхідно підготувати всі необхідні матеріали, інструменти, програмне забезпечення, що відповідають вимогам конкретного проєкту. Часове планування: важливо визначити час, який буде потрібен для виконання завдань: чи це один урок, чи цілий проєкт, що охоплює кілька днів або тижнів. STEM-урок має включати різноманітні стратегії, які сприяють розвитку креативності, критичного мислення та навичок командної роботи учнів. Однією з таких стратегій є запитання та обговорення [6, с. 30]. Використовування запитань на початку уроку для стимулювання учнів до роздумів та пошуку рішень допомагає налаштувати учнів на активну участь у процесі. Це не тільки розвиває їхнє нестандартне мислення, а й сприяє їхній залученості до теми уроку, допомагаючи сформувати глибше розуміння проблеми. Мозковий штурм ще одна важлива стратегія, що сприяє розвитку комунікаційних навичок та взаємодії серед учнів. У процесі обговорення ідей всі учасники уроку мають можливість висловити свої думки, обговорюючи різні шляхи вирішення завдання. Це дозволяє учням навчитися слухати і враховувати різні точки зору, а також знаходити креативні підходи до вирішення проблем [9]. Планування та дослідження є важливим етапом, який включає в себе не лише пошук матеріалів, а й більш глибоке вивчення теми. Учні мають можливість переглядати відео, консультуватися з фахівцями та здійснювати власні дослідження для отримання нових ідей та рішень. Цей процес дозволяє учням отримати більш широку картину і краще зрозуміти, як їхні ідеї можуть бути реалізовані на практиці. Практична діяльність та тестування дозволяють учням розробляти концепції і випробовувати їх у реальних умовах. Під час виконання практичних завдань учні тестують свої ідеї, що дає змогу оцінити ефективність рішень та знайти оптимальні варіанти. Це важливий етап, що дає можливість побачити результат своєї праці і визначити, наскільки теоретичні знання відповідають реальним вимогам. Наприкінці уроку учні повинні мати можливість вдосконалити і коригувати результати. На цьому етапі вони можуть покращити свої проєкти, внести зміни та перепроєктувати вироби. Це реалізує принципи постійного вдосконалення, стимулюючи учнів до аналізу своїх досягнень і покращення результатів. Така стратегія допомагає не лише засвоїти навички роботи в команді, а й вчить учнів бути відкритими до змін та шукати нові способи досягнення кращих результатів. Оцінювання в STEM-освіті повинно бути орієнтоване на процес розвитку учнів, а не тільки на кінцевий результат. Формувальне оцінювання є найкращим способом моніторингу прогресу учнів, оскільки воно дозволяє відстежувати як учні опановують знання і навички на кожному етапі роботи. Оцінювання може включати [7]: Розробку дослідницької пропозиції: оцінка здатності учнів формулювати проблему та пропонувати шляхи її вирішення. Створення концептуальної карти: це допомагає оцінити рівень розуміння теми та здатність учнів організовувати свої ідеї. Розробка проєкту: оцінка результатів роботи учнів на основі їхніх практичних досягнень і втілення ідей у реальному житті. Висновки. Методика навчання STEM у технологічній освіті дозволяє створити інтегрований освітній простір, що поєднує науку, технології, інженерію та математику в реальних умовах. Такий підхід не лише сприяє розвитку критичного та творчого мислення, а й готує учнів до майбутніх викликів у професійній діяльності. Важливими складовими успіху є чітке планування уроків, активне залучення учнів до практичної діяльності, створення можливостей для командної роботи та використання різноманітних стратегій оцінювання результатів навчання.