Використання багатомовності: мовний ландшафт закладів торгівлі в румунських та угорських населених пунктах Закарпаття - Гіреш-Ласлов, Корнелія; Матей, Рейка; Товт-Орос, Еніке (Наукові записки Вінницького державного педагогічного університету імені Михайла Коцюбинського. Серія: Філологія (мовознавство), 2023)
Мовний ландшафт часто включають в аналіз економічних процесів, простежуючи частоту появи вивісок і написів, а семіотичне дослідження вивісок та рекламних брошур пов’язують із успіхом підприємств. Чим більшою кількістю мов володієш, тим більшу кількість людей зрозумієш! – говорить стара добра угорська приказка. Ця важлива думка перегукується з дедалі більшою кількістю досліджень про зв’язок між економікою та мововживанням.У цій статті проаналізовано написи мовами меншин торговельних закладів у населених пунктах Закарпаття, де проживають угорська та румунська національні меншини. У дослідженні ми сфокусувалися на розв’язанні таких завдань:чи проявляється в економічній сфері багатомовність;чи існують такі загальнодержавні чи регіональні торговельні мережі, які пристосовуються до мововживання місцевого населення;чи існують різні моделі та усталені традиції у вивішуванні написів мовами меншин.Прагнення до одномовності в економічній сфері може призвести до системи закритого ринку, внаслідок чого здатний сформуватися не тільки звужений прошарок споживачів, але й самі підприємці ризикують втратити можливості міжнародного обміну досвідом. Існує необхідність у новій, інноваційній стратегії, яка б базувалася на наднаціональній системі – для того, щоби закриту систему з допомогою багатомовності перетворити на відкриту систему, достатньо було б ринкового саморегулювання та допуску зовнішніх інспірацій. Аналіз досвіду мовної строкатості інших поліетнічних регіонів дозволяє зробити два важливі виводи і для Закарпатської області України. По-перше,«професійне управління, використання та маркетинг поліетнічності та багатомовності може сприяти покращенню добробуту всього суспільства», а по-друге, «колективний досвід життя меншини можна перетворити на економічні переваги» [11, с. 420]. На меншини Закарпаття та їхнє мововживання потрібно дивитися не як на гальмування суспільних процесів, а як на такий культурний капітал, який можна перетворити в економічний прибуток, непрямими чи прямими способами.Метою нашого дослідження, що обертається навколо вісі «мова–економіка– суспільство», є представити одно- чи багатомовність торговельних закладів, розташованих у населених пунктах Закарпаття, де проживають угорці та румуни.